Přístupnostní navigace
Přejít k obsahu
|
Přejít k hlavnímu menu
VUT
Menu
Život na VUT
Submenu
Atmosféra VUT
Prostory školy
Koleje
Stravování
Sport na VUT
Studentský život
Brno
Pro uchazeče
Submenu
Fakulty a programy
Jak se dostat na VUT
Dny otevřených dveří
Celoživotní vzdělávání
Zpracování osobních údajů uchazečů o studium
E-přihláška
Pro studenty
Submenu
Předměty
Studijní programy
Poplatky za studium
Studijní předpisy
Studium a stáže v zahraničí
Stipendia
Sociální bezpečí
Závěrečné práce
Knihovny
(externí odkaz)
Studium bez bariér
Uznání zahraničního vzdělání
Zpracování osobních údajů studentů
Podpora podnikání
Věda a výzkum
Submenu
Věda a výzkum na VUT
Mezinárodní vědecká rada
Evaluace
Centra výzkumu
Open Science
Transfer znalostí
Projekty
Projekty ze strukturálních fondů
Specifický výzkum
Publikace a výsledky VaV
Spolupráce
Submenu
Firemní spolupráce
Zahraniční spolupráce
Střední školy a VUT
Služby univerzity
Mezinárodní dohody
Univerzitní sítě
O univerzitě
Submenu
Profil univerzity
Udržitelná univerzita
Bezpečná univerzita
Podnikavá univerzita / ContriBUTe
Kalendář akcí
Absolventi
(externí odkaz)
Organizační struktura
Pracovní příležitosti
(externí odkaz)
Úřední deska
Sociální bezpečí
Podpora a rozvoj zaměstnanců / HR Award
Pro média
Kontakty
Ochrana osobních údajů
Vyznamenání
Fakulty
Fakulta stavební
Fakulta strojního inženýrství
Fakulta elektrotechniky a komunikačních technologií
Fakulta architektury
Fakulta chemická
Fakulta podnikatelská
Fakulta výtvarných umění
Fakulta informačních technologií
Vysokoškolské ústavy
Ústav soudního inženýrství
Centrum sportovních aktivit
Středoevropský technologický institut (CEITEC VUT)
Součásti
Centrum výpočetních a informačních služeb
Institut celoživotního vzdělávání
Koleje a menzy
Nakladatelství VUTIUM
Ústřední knihovna
Rektorát
EN
Přihlásit se
Přihlásit se
Web VUT
Intraportál
Studis
Teacher
Elearning
Hledat
EN
Vyhledávání
Vyhledat
Zavřít
VUT
Udržitelnost
Téma
Udržitelné energetické projekty nejsou luxus. Umí šetřit i vydělat peníze
Udržitelné energetické projekty nejsou luxus. Umí šetřit i vydělat peníze
Jak udělat z udržitelné energetiky zdroj zisku? Automobilkám, bankám a obchodním centrům to ukazují energetičtí specialisté z firmy
PKV
. Společnost před 10 lety založili dva absolventi FAST VUT – Ondřej Vaněk a Jiří Pech. Jde o největší tým energetických specialistů v Česku, dnes zaměstnávají přes 100 odborníků, do konce roku rozšíří řady na 200. Zakázek jim díky energetické krizi přibývá. Jejich řešení jsou totiž nejen ekologická, ale i ekonomická.
Energetika je dnes klíčové téma – jak aktuálně ovlivňuje průmysl?
Velmi výrazně. Vidíme to na poptávce od automobilek, které by ještě před 3 lety nezvažovaly instalaci obrovských fotovoltaických elektráren. Jsou to investice v řádech stovek milionů korun. Teď máme takových projektů na stole několik a blíží se k realizaci. Aktuální energetická krize hýbe nejen Evropou, ale celým světem – a s tím se přímo váže téma udržitelnosti.
Ziskovost a udržitelnost jsou ale v byznysu vnímány jako nespojitelné. Není to tak?
Vůbec ne, projekty mohou být efektivní z hlediska ekonomiky i udržitelnosti. Ten rozpor ale vychází z negativního PR Green Dealu a podobných ekologických témat, které hlavně politici špatně prezentují, nebo ho vlastně někdy vůbec nechápou. Vžívá se názor – co je zelené, to je špatné. Rozhodně není pravda, že ekologické projekty se rovnají nenávratné investici. Naopak mohou peníze i šetřit. Je ale potřeba k tomu přistupovat racionálně a rozumně.
Projevilo se zdražování energií na poptávce po úsporných technologiích?
Ano, konkrétně boomem fotovoltaiky – loni nám vzrostla poptávka po fotovoltaice o 400 % ve srovnání s rokem 2021, kdy energetická krize začínala. Je to rychlé a levné úsporné opatření s velkým efektem. Proto minulý rok vznikly nižší stovky firem a soukromníků, které se fotovoltaikou zabývají. Asi to nebylo dobré, protože řada z nich začíná krachovat.
S aktuálním poklesem cen elektřiny už zákazníci při volbě fotovoltaiky trochu váhají. Říkají si, že ji třeba nakonec nebudou potřebovat. Fotovoltaika ale bude velmi úsporná i do budoucna. Německo zastavuje všechny svoje jaderné elektrárny. Spotřeba elektřiny navíc poroste – ať už kvůli rozvoji elektromobility, chytrých domácností nebo zvyšující se potřebě komfortu. Tento týden vyšla studie ČEPS potvrzující, že do 5 let budeme elektřinu dovážet z Německa či Francie. Ceny elektřiny tak nadále porostou.
Jaké chyby dělají firmy nejčastěji při energetickém managementu?
Nemají data a nesledují svoji spotřebu. Na to klademe velký důraz – co neměříte, to neřídíte. Klienti neumí určit, kde jsou slabá místa, nemají v pořádku faktury ani projektové dokumentace. Proto jsme navrhli software, který umožňuje monitoring a analytiku spotřeby elektřiny, plynu, tepla a vody. Pečlivá příprava nám umožňuje navrhovat efektivní úsporná opatření, často i neinvestičního charakteru.
Druhou nejčastější chybou je, že klienti podceňují právě přípravu projektu pro úsporná opatření. Rovnou se pouští do realizace dílčích témat – chceme fotovoltaiku, tak si ji hned postavíme. Ale neřeší nehospodárné technologie v podniku – stará světla, nezateplené rozvody tepla či starý kotel. Je potřeba se podívat, zda není efektivnější optimalizovat něco jiného než jen umístit na střechy panely, které z celkové spotřeby pokryjí jen 5 %.
Děláte to tedy jinak?
Nejprve uděláme energetickou koncepci – navrhneme úspory, které mohou být u klienta ekonomicky zajímavé. Souborem úspor pak osadíme energetický management. Začneme sbírat a vyhodnocovat data a snažíme se potvrdit původní návrh. Pak si stanovujeme cíle – zda chce podnik snížit spotřebu energie o 30 % nebo uhlíkovou stopu. Poté přicházíme s konkrétními návrhy, jak to realizovat. Naprojektujeme fotovoltaiku, vzduchotechniku či jiná úsporná opatření. Následně mu ukážeme, jak celý projekt financovat – ať už podporou státu či finančních unií. Provedeme klienta samotnou realizací a po nějaké době vyhodnocujeme, zda naše řešení pomohla splnit původní cíle.
Jakou úsporu energií firmám dokážete zajistit?
V případě fotovoltaiky je to okolo 30–40 % ceny energií. Máme i klienta, kde se úspory vyšplhaly až k 60 %. U jedné velké stavební firmy jsme dokonce navrhli neinvestiční úsporná opatření, kdy klient nemusel investovat nic do dalších technologií. Stačilo optimalizovat smlouvu, kterou měl s dodavatelem, a ušetřil 2,5 milionu ročně.
Ukázal se na tom nešvar českých firem – ani velké výrobní společnosti nezaměstnávají energetika. Člověka, který by řešil cenové nabídky a energetickou správu budov. Dává to smysl, protože kdysi ceny energií nikoho moc nezajímaly. Zvlášť ve srovnání s náklady na plat takového zaměstnance. Díky energetické krizi se z toho ale stalo téma.
O jaké udržitelné technologie – kromě zmíněné fotovoltaiky – je v průmyslu nyní největší zájem?
Firmy jsou ochotny investovat do technologií, které mají 5–7letou návratnost. V rámci auditu navrhujeme různá úsporná opatření i s odhadem návratnosti. Největší zájem byl kvůli cenám elektřiny o fotovoltaiku. A vzhledem k situaci s ruským plynem i o alternativní dodávky tepla – třeba pomocí hlubinného či plošného čerpadla. Poptávka je ale i po úsporném osvětlení s pohybovými čidly. Naopak menší zájem je o zateplení oken, což je investičně vysoká záležitost s nízkou návratností.
Společně se zakladatelem Jiřím Pechem jste vystudovali FAST VUT. Nosí se dnes ve stavařině udržitelnost?
Stavařský obor je trochu specifický, klade malý důraz na přípravu projektů. Primárně se přemýšlí nad tím, aby se vše co nejlevněji postavilo. Peníze se neinvestují do přípravy projektů, ale do samotné výstavby. To je hlavní motor stavebních firem a developerů. Už se ale objevují první udržitelně přemýšlející developeři, kteří chtějí svým budoucím zákazníkům nabídnout nadstandardní prémiové nemovitosti.
Celkově se to začíná měnit k lepšímu a přispěla k tomu i energetická krize. Je důležité na to připravit i budoucí absolventy stavařského oboru. Úzce spolupracujeme s FAST VUT a pořádáme přednášky o úspoře energií a udržitelnosti. Řada absolventů tak patří i k našim zaměstnancům.
(mar)
Publikováno
30.05.2023
Odkaz
https://www.vut.cz/udrzitelnost/f38144/d241748
Odpovědnost:
Mgr. Marta Vaňková
Nahoru